Zpráva  ze služební cesty do Slovinska

Místo:
Lublaň, Arhiv Republike Slovenije, Ljubljana 

Termín: 8.–14.10.2006

Účel cesty: 
Pokračování ve výzkumu bohemik týkajících se období kolem 1. světové války v materiálech bývalých rakouských ministerstvech předaných Slovinsku a i v jiných archivních fondech vztahujících  se k tomuto období. Studium archivních fondů ústředních státních orgánů na území dnešního Slovinska. Pokus o srovnání vývoje ve Slovinsku a v českých zemích v období 1. světové války- analogie i odlišnosti ve vývoji obou národů. Rovněž studium spolupráce jejich politických stran v rámci Předlitavska. Jazyková otázka  na historických slovinských územích před 1. světovou válkou (např. Celje, Gorice, Koper, Maribor a především  Lublaň) a v českých zemích. Srovnání situace v českých zemích po říjnu 1918 /německá otázka/ s obdobnými problémy ve Slovinsku- např. otázka Mariboru. Především se jedná o vztahy k Němcům a německy smýšlejícím úředníkům, o problém  Korutan, řešení komplikovaného vztahu s Itálií aj. Rovněž pokračování spolupráce v publikační činnosti.    

Účastníci cesty: 
PhDr. Jan Krlín PhD., pracovník II. odd. Národního archivu v Praze

Zprávu podává:
PhDr. Jan Krlín PhD.

Datum vyhotovení:
18. října 2006

    Služební cesta se uskutečnila  ve dnech 8.–14.října 2006   na základě plnění reciproční kulturní dohody mezi českým Ministerstvem vnitra a slovinským Ministerstvem kultury (Ministrstvo za kulture) z roku 1995. Služební pobyt byl zaměřen především na  studium materiálů k česko - slovinským vztahům v období kolem první světové války, mj. na jazykovou otázku ve Slovinsku a v českých zemích a studium archivních fondů ústředních státních orgánů na území dnešního Slovinska kolem roku 1918.Rovněž i na porovnání analogií a odlišností ve vývoji obou zemí v období po říjnu 1918. V neposlední řadě i na pokračování  publikační spolupráce.  
    Do Slovinska jsem odjel v neděli dne 8. října 2005 rychlíkem v 6.23 z Prahy – Hlavního nádraží a do Lublaně jsem dorazil téhož dne večer v 19.05 se zpožděním zhruba 90 min. Ubytování bylo zajištěno v penzionu GostTour d.o.o. Prenočišča Bežigrad,  Podmilščakova 51, Ljubljana.
    Následující den, tj.  v pondělí 9. října, mne v  Archivu Republike Slovenije (dále ARS) přijala tajemnice archivu pro zahraniční styky mag. Natalija Glažar.  Slečna Glažar se mnou poté projednala organizační otázky mého studia v Lublani.  Obdržel jsem kartu na obědy placené slovinskou stranou v hotelu Mrak blízko archivu. Večeře byly pro změnu zase zaplacené v restauraci Šestica, Slovenska cesta. Snídaně slovinskou stranou zajišťovány  nebylo. Dále mi  bylo předáno 15 kovových žetonů na jízdu místními  autobusy.  Mgr. Glažar  jsem předal publikace z našeho archivu. V pátek jsem od ní  zase obdržel slovinské knihy. 
     Ředitel archivu mag. Matevž Koširj nebyl v Lublani, protože se účastnil v Londýně na otevření výstavy pořádané společně v Lublani a v Londýně pod názvem Slovenci v Londonu 1991-1994 (Slovenians in London 1991-1994). Výstava byla zaměřena na akce konané v této době ve Velké Británii na podporu nezávislosti Slovinska. Později jsem též obdržel katalog uvedené výstavy. Mag. Košir se z Londýna vrátil ve středu 11. října. Téhož dne mne také krátce přijal. Ve středu jsem měl též možnost krátce hovořit s bývalým ředitelem archivu mag. Vladimirjem Žumerjem.
    V pondělí jsem také krátce  hovořil s kolegou  z ARS studujícím slovenika v České republice mag. Brano Radulovičem.  Letos je studoval v Brně. Rovněž  jsem  se setkal  s předsedou Arhivskego družstva Republike Slovenije (Slovinské archivní společnosti) mag. Andrejem Naredem. Předal jsem mu jako dar ročenku České archivní společnosti  z roku 2005 a obdržel od něho několik publikací pro  Českou archivní společnost.
    Téhož dne jsem rovněž hovořil i s Jure Volčjakem, redaktorem slovinského časopisu Arhivi. Pan Volčjak mne informoval, že můj článek o národních výborech ve Slovinsku v roce 1918 (Narodni svet v Ljubljani 1918), bude publikován v jejich časopise v letošním prosincovém čísle. 
    Hned v pondělí ráno jsem již mohl začít pracovat ve studovně, kde  jsem měl připravené již objednané kartony z fondu C.Kr. Ministerstvo za bogočastje in pouk- Dunaj (1857-1919) (Ministerstvo kultu a vyučování-Vídeň)  a C.Kr. Ministrstvo za notranje zadeve –Dunaj(1848-1918)- Ministerstvo vnitra- Vídeň.
       Druhý den, tj. v úterý 11. října, jsem krátce pracoval ve studovně ARS. Poté jsem navštívil na pozvání bývalého  ředitele městského archivu v Lublani mag. Brana Koziny a současné ředitelky paní. Nataše Budna-Kodrič jejich archiv. Mag. Kozina spolu s mag. Radulovičem jezdí do České republiky s rámci mezinárodní dohody studovat slovenika. v našich archivech. Mag. Kozina mne představil nové ředitelce archivu. Paní ředitelka mi řekla, že jejich archiv uvažuje příští rok o exkurzi do České republiky. Předal jsem jí  též publikace našeho archivu a obdržel velké množství  knih vydaných jejich archivem, mj. výpravnou publikaci Ljubljanski župani skozi čas 1504-2004 (Ljubljana  Mayors through Time). Publikace pojednává o historii městské  správy v Lublani. Paní Budna-Kodrič  mne požádala, zdali bych na tuto knihu nenapsal recenzi do našeho Archivního časopisu. Slovinští archiváři  byli rovněž  spokojeni , když jsem jim předal xerokopii  mé letošní recenze z Archivního časopisu č.  2, s. 171  na publikaci získanou pro archiv loni s názvem Malefične svobodščině Ljubljane 1514 (Jedná se o nejstarší soudní a trestní řád města Lublaně). Z recenze si pořídí  další kopie a pošlou je zainteresovaným osobám. 
    Podobně jsem kolegům z městského archivu předal kopii článku, který mi vyšel loni v časopise vídeňských  Čechů Klub v prosinci 2005 pod názvem České stopy v Kamniku ( na jižní straně julských Alp) . Ke článku mi poskytl podklady Mgr. Damjan Hančič  z Kamniku. Dr. Hančič dříve pracoval   v městském archivu v Lublani, nyní dělá na slovinském Ministerstvu spravedlnosti na oddělení pro odškodnění slovinských obětí 2. světové války. Téhož dne dopoledne jsem se ještě na pozvání slovinských archivářů zúčastnil tiskové konference v Nadškofijskom arhive mesta Ljubljane (Archiv lublaňského arcibiskupství). Kopii pozvánky přikládám.
    Konference se konala za účasti vrcholných představitelů slovinského archivnictví a církevního života  (mj. lublaňský arcibiskup, děkan  lublaňské katedrály prelát Vinko Vegelj  aj.). Známá slovinská historička církevních dějin Dr. Lilijana Žnidaršič-Golec na ní představila svoji novou publikaci pojednávající o fondu Kapiteljski arhiv Ljubljana (Archiv lublaňské kapituly). O přestávce tiskové konference jsem  byl slovinskými kolegy představen slovinskému metropolitovi arcibiskupu mag. Alojsu Uranovi, který se mnou krátce hovořil o tématu. mého studia v Lublani.
    Odpoledne i další tři dny, tj. ve středu 11, ve čtvrtek 12. a v pátek 13. října, jsem pokračoval ve studiu v ARS na materiálech  z fondu C.Kr. Ministerstvo za bogočastje in pouk- Dunaj (Ministerstvo kultu a vyučování-Vídeň) a  C.Kr. Ministrstvo za notranje zadeve–Dunaj- Ministerstvo vnitra- Vídeň). Z fondu Ministerstvo kultu a vyučování jsem stihl prostudovat kartony č. 4, 7, 8 19, 20, z fondu Ministerstvo vnitra kart. č. 4, 14, a 36 předsednictva a kart. 63 a 63 ze všeobecného. Nalezl jsme zde např. množství materiálu k jazykové otázce v Gorici a Istrie či k otázce slovinského  gymnázia v Celji.  Další   zajímavé materiály jsem si objednal na okopírování. Kopie mi  budou dle kulturní dohody se Slovinskem  zaslány zdarma poštou do Národního archivu.Ve své práci jsem byl do jisté  míry  limitován  jen provozní dobou studovny ARS, která  je  nyní  otevřena Po, Út a Čt pouze 8.00-15.00, ve  St do 16.30 a v pátek jen do 14.00.
        V sobotu 14.října 2004 jsem odjel do Prahy rychlíkem v 10.18, příjezd do Prahy – Hlavního nádraží v 21.38 hodin. Tentokrát měl vlak  zpoždění jen dvě minuty na rozdíl od cesty do Lublaně.

                                  Konkrétní přínos služební cesty:

    Obdržel jsem níže uvedené publikace, které již byly předány knihovně NA: 

1.	Slovenci v Londonu 1991-1994 (Slovenians in London 1991-1994). Katalog výstavy právě souběžně probíhající v Lublani a v Londýně.
2.	Elektronske Dokumenti: Priročnik za arhiviste/Mednarodni arhivski svet. Komite za dokumente v elektronskem okolju. April 2005 č. 16. Příručka pro slovinské archiváře o zpracování elektronických dokumentů dle podkladů Mezinárodní archivní rady.

     3.    Ljubljanski župani skozi čas 1504-2004 (Ljubljana  Mayors throug Time). Ljubljana 
             2004. (Publikace věnována 500 let městské správy v Lublani).

     4.    Ljubljanski sodniki  in župani. 3. zvezek. /Zgodovina ljubljanskih sodnikov in 
            županov 1269-1820/. 3. zvezek župani in sodniki  1605-1650. Ljubljana  2005. (3 díl 
            studie věnované historii lublaňských starostů a soudců).
      
      5.   Otorepec Božo-Matič Dragan: Izbrane listine Zgodovinskego arhiva Ljubljana (1320-
            1782). Transkripcije z regesti in komentarji. 1-2 díl Ljubljana 1998. (Vybrané listiny 
             z městského archivu v Lublani. Přepis regestů a komentář).

6	Hančič Daman: Klarise na Kranjskem.  Ljubljana  2005. (Publikace pojednává o 
      činnosti řádu klarisek v Kraňsku). 

7.   Novomeška trgovina in trgovci. Katalog výstavy o obchodě a obchodnících v Novem    
      Meste (město na jihovýchodě Slovinska).

8.	Novi trg z okolico. Arhitekturni in zgodovinski oris mestnego predela in objektov, lastniki  hiš  in arhivsko Gradivo Zgodovinskego  arhiva Ljubljana. Ljubljana 2006. (Publikace pojednává o historickém a architektonickém popisu města, vlastnících nemovitostí v historickém centru města a o pramenech k dějinám města nacházející se  v městském  archivu v Lublani).

9.	Gabrijel  Gruber S.J. (1740-1805) 200 let. Ljubljana  2005. (Katalog výstavy k 200 
      letům výročí úmrtí Gabrijela Grubera vrcholného představitele řádu jezuitů v Lublani   
      a zakladatele budovy v níž dnes sídlí ARS).

       10. Zupančič-Pušavec, Nina: Oblike organiziranja gospodarstva na Slovenskem od leta 
            1918 do 1941. Ljubljana  2003. (Publikace pojednává o přeměně hospodářství na 
           území dnešního Slovinska v letech 1818-1941).

      11. Gombač Metka: Pokrajinski Narodnoosvobodilni odbor za Slovensko Primorje 
            in Trst 1944-1947. Organizacejska shema ljudske oblasti. Ljubljana 2003. 
            (Krajský výbor za národní osvobození pro slovinské Přímoří a Terst 1944-1947. 
             Organizační schéma lidové vlády).

       12.  Časopis Arhivi č. 26/2003

13. Vodnik po arhivskem gradivu za zgodovinu Slovencem in drugih narodov 
     v Centralnom državnem arhivu v Rimu. Ljubljana 1992. (Průvodce po 
     archivních materiálech k historii Slovinců a jiných národů někdejší Jugoslávie 
    ve Státním ústředním archivu v Římě).

Publikace již byly předány knihovně Národního archivu.

     

 Dále jsem  ještě získal pro Českou archivní společnost následující publikace:

      1.časopis Arhivi r. 28, č. 1/2005

      2. časopis Arhivi r. 28, č. 2/2005 Zbornik ob osemdesetletnici Petra Ribnikarja
     
2.časopis Arhivi r. 29, č. 1/2006

 Knihy již byly rovněž předány tajemníku České archivní společnosti Mgr. Janu    
 Kahudovi

    Též  jsem si domluvil okopírování dokumentů z fondů C.Kr. Ministrstvo za bogočastje in pouk –Dunaj (1857-1919)  a C.Kr. Ministrstvo za notranje zadeve Dunaj (1848-1918) o přibližném rozsahu  400 s. A4. Kopie spisů mi budou zaslány poštou. V Arhivu republike Slovenije jsem byl přijat velmi dobře  jak  ředitelem archivu mag. Matevžem Koširjem, tak  jeho náměstkyní mag. Natalijí Glažar, i dalšími archiváři. To byl např. mag. Brano Radulovič  či pracovníci studovny archivu ARS, kteří mi vycházeli  vstříc s přípravou archiválií. Žádané  archiválie jsem dostal velmi rychle a bez komplikací. Žádné problémy s ubytováním nebo dopravou nenastaly.  
    Všechny archiválie jsem z časových důvodů nestihl prostudovat. Rád bych proto ve svém studiu k česko-slovinským vztahům  kolem 1. světové války pokračoval případně i  budoucnu. Jednalo by se o  fondy C.Kr. Ministrstvo za bogočastje in pouk –Dunaj (1857-1919)  a Ministrstvo za notranje zadeve –Dunaj /Ministerstvo vnitra-Vídeň (1848-1918). Příští rok jsem se na studijní pobyt do Slovinska  nepřihlásil. Hodlám se zatím věnovat zpracování  získaných materiálů. 
    Myslím, že studijní cesta byla pro mne i Národní archiv přínosem. Bylo získáno velké množství  publikací jak pro knihovnu Národního archivu v Praze, tak i pro knihovnu České archivní společnosti i velké množství kopií archiválií. Cenné  pro mne bylo i rozšíření spolupráce  se slovinskými archiváři. V neposlední řadě pro mne byla cesta přínosná z hlediska dalšího zdokonalení ve slovinštině.  Z hlediska organizace nebyly se zajištěním mé cesty i ani studijního pobytu v Lublani ani z české, ani ze slovinské strany, žádné problémy. 

V Praze dne 18.10.2006   
  
                                                                                                             PhDr. Jan Krlín Ph.D.

Příloha: kopie pozvánka na tiskovou konferenci při příležitosti představení knihy Kapiteljski 
              arhiv Ljubljana