Zpráva ze služební cesty
Vídeň, Rakousko

Termín cesty: 2. – 6. 11. 2009
Zprávu podává: PhDr. Eva Drašarová CSc., ředitelka Národního archivu

Schválil:

     V pondělí 2. 11. 2009 jsem odcestovala z Prahy rychlíkem v 13.30 hod., který dorazil do Vídně na Südbahnhof v 18.02 hod. Půldenní posun odjezdu byl volen s ohledem na státní svátek v Rakousku. Po více než hodinové cestě veřejnými dopravními prostředky jsem se ubytovala, stejně jako v minulém roce, u manželů Schiedelbauerových, v jejich domě ve 12. okrese na jižním předměstí Vídně. V následujících dnech jsem dojížděla do centrály Rakouského státního archivu v Nottendorfergasse 2 v 10. okrese.
     Generální ředitel Rakouského státního archivu, prof. Dr. Lorenz Mikoletzky mne očekával v úterý 3. 11. v 8.30 hod. Vzhledem k jeho výuce učňů (!) se tato první návštěva omezila jen na upřesnění organizačního rámce mého studijního pobytu, kontrolu připravenosti archiválií pro studium, uvedení do studovny a ujištění o návštěvě dvou až tří rakouských kolegů v Národním archivu v příštím roce. Druhá, polední schůzka dne 5. 11., umožnila popovídat si o záležitostech digitální archivace (rakouský připravovaný PPProjekt), o zpřístupňování archivních pomůcek na webu (a vzájemných lincích u společných fondů), o dokončování databáze bohemikálií (pan ředitel se uvolil napsat úvodní slovo). Velmi mile jsem byla překvapena i plánem předat do Národního archivu nevrácené části souboru Böhmische Herrschaften. Oznámila jsem tedy, kromě již notoricky známých archiválií předlitavského ministerstva vnitra a ministerstva veřejných prací,  i nález dalších nebohemikálních map v naší sbírce, jež zřejmě patří do Kriegsarchivu. Tato skutečnost se však bude muset ještě ověřit.
     Pobyt ve Vídni byl plánován jako čistě studijní. Navazoval na předchozí studium bohemikálních archiválií na základě smlouvy o spolupráci mezi Rakouským státním archivem a Ministerstvem vnitra České republiky. Sevřený rámec těmto výzkumným aktivitám dal projekt Průvodce po fondech Rakouského státního archivu pro české návštěvníky podporovaný grantovou agenturou České republiky, jehož řešitelem je pracovník Národního archivu Mgr. Jan Kahuda a nositelem Národní archiv. Do databáze podepsaná přispívá informacemi o pozůstalostech významných osobností. Celý záměr podporuje i rakouská strana mj. nadstandardními možnostmi přístupu k archiváliím.
     Veškerý čas byl tak v souladu s plně poskytnutými prostředky od rakouských partnerů věnován pokračování výzkumu v pozůstalosti Alexandra Bacha, významného liberálního politika revolučních let 1848 – 1849 a následně tvůrce politického systému neoabsolutismu, kdy pod drtivým policejním systémem se současně realizovaly veškeré modernizační procesy řízené shora. Paralelně jsem studovala i písemnosti jednoho kartonu prezidia ministerstva spravedlnosti z let 1912 – 1913, jež zřejmě z velké části použiji do třetího dílu edice k česko-německým vyrovnávacím jednáním na sklonku monarchie (první dva díly protokolů a korespondence z let 1911 – 1912 již vyšly s podporou Grantové agentury České republiky). Na významné citace mne upozornil dr. Huterer z Allgemeine Verwaltungsarchiv při letošní jarní pražské návštěvě. Pro další výzkum jsem za pomoci archivní pomůcky typovala možné další zdroje v témže fondu. Prolistování celého soupisu k fondu Ministerstvo spravedlnosti mě inspirovalo připravit případný doplňující výzkum personálií soudů v Čechách, na Moravě a ve Slezsku k desetiletí v archivu připravovanému slovníku představitelů soudnictví v letech 1848 – 1918. Čtyřdenní pobyt tak byl maximálně využit a nezbývá než v příštím roce ukončit pro výše zmíněný grant soupis v korespondenci Alexandra Bacha a prověřit případná bohemika ve zbývajících věcných celcích (byly též natypovány). Slibná očekávání pak nabízí písemnosti justice jak pro ediční, tak slovníkové záměry. Výsledky výzkumu jsou uvedeny v příloze.
    Návrat domů v pátek 6. 11. rychlíkem z Vídně v 12.58 hod. s příjezdem do Prahy v 17.29 hod. byl až na desetiminutové zpoždění zcela bez problému.

Bach Alexander, svobodný pán
Loosdorf 4.1.1813 – Schloss Schönberg b. Wr. Neustadt 13.9.1893
Rechtsanwalt, Justizminister, Inneminister, Botschafter beim Vatikan
Skupina fondů Nachlässe im Allgemeinen Verwaltungsarchiv
VII/2a
H/Z/93
42 kartonů
Součást pomůcky ke skupině fondů, stručný přehled na 8 stranách vždy ke každému kartonu
Uspořádáno věcně a řazeno abecedně
Část Briefe je též řazena abecedně (A – Z, bezejmenní) a uložena v kartonech 1 – 12, rozepsána je samostatně na 33 stranách dle adresátů. Je uveden vždy adresát, počet dopisů a datum.

Karton 7
Briefe „M“ (pokračování výzkumu) 
Meyer Bernhard, ministerský rada v MV, 72 dopisů 1851 – 1865 – obecně k uspořádání veřejné správy, konkrétně Tyrolsko, zasílání článků a informací o nich – Mnichov, Itálie, Polsko, zasedání tyrolské akademie věd, katolického spolku, ostrostřelců, Napoleon, Rusko, epidemie cholery 1854.
Wien, 6. 4. 1852 – popis jeho politické kariéry konzervativce z kantonu Luzern od r. 1841, původně advokáta, popis vojenských a propagandistických tažení „revoluční strany“ „Mladé Švýcarsko“, 7 let zastupoval kanton sám v Zürichu. Popis událostí v katolických kantonech, vojenskou a finanční podporu hledal pisatel u sardinského krále Alberta – ten musel poslouchat mocnosti, ale malou podporu za obchodní výhody dal. Se stejným posláním na jaře 1847 úspěšně do Vídně. Sedm katolických kantonů a vojensko-politické akce neuspělo – útěk do Milána – arcivévoda Rainer mu pomohl a kníže Metternich ho povolal do Vídně a podpořil morálně i finančně. Naděje zkazila májová revoluce 1848, z finančních důvodů odešel do Mnichova i s rodinou, kde se dostal do palby radikálních novin. Konstitucionalismus považoval za přechodný, pak obnovení císařské moci. 20. 8. 1851 – císařské výnosy – návrat do Rakouska, občanství;
23. 9. 1853 – o reakci novin na setkání s carem Mikulášem v Olomouci, spolupráce s českým místodržitelem – zprávy o krajských vládách;
Wien, 3. a 10. 11. 1859 – znejistěné postavení agenta spjatého s Bachem.

Karton 8
Briefe „N“
Nádherný Ignác, rytíř, 1 dopis
Praha 28. 3. 1854, přímluva, aby co nejdříve mohl dr. Magny vstoupit do rakouské polní služby.

Nagy Cyrill Franz, 1 dopis
Brno 11. 8. 1850, poděkování za udělení řádu.

Neulinger Eduard, prezidiální koncipista, 1 dopis
1850, žádost o povýšení do šlechtického stavu za 48 let služby pro otce, ředitele archivu a registratury původně uherské dvorské kanceláře a rakouského ministerstva zahraničí.

Neumann Wenzel August, 3 dopisy
Kroměříž  17. 11. 1848, hlášení o poslancích a novinářích a jejich chování v jinak než ve Vídni situovaném sále – Löhner, Vieland, Sidon, Jelen, Rieger, Sprenger, Borrosch;
Petrinia 22. 8. 1849 – policejní hlášení o chorvatské politické situaci;
Vídeň 4. 10. 1849 -  po článku v Deutsche Post je nutné poslat nestranného agenta – jeho. Posílá přílohy – jak se v Čechách uvažuje o slovenské řeči a rozklad o profesoru Schweitzerovi od prof. Mundt(a), posouzeno Tuworou.  Podrobnosti z vedení listu Presse.(Není přiložena žádná příloha.)

Nostitz Albert, hrabě, 1850, 1851, 1858, 3 dopisy
Praha 23. 9. 1850, poděkování císaři za uznání;
Praha 15. 7. 1851, podpora vlastenecko-hospodářské společnost oproti částce navržené z rozpočtu země;
Praha 21. 11. 1858 – příprava založení hypotečního spolku/ústavu – v příloze návrh stanov Hypothekar-Credit-Verein für Böhmen, výpočet možných výnosů, doplněk stanov pro případ, že by garance převzal domestikální, popř. zemský fond (stal by se zemským ústavem, ne soukromým spolkem), přehled obchodů s půjčkami spořitelny od jejího založení (pro uklidnění, že trh není nasycen množstvím cenných papírů).

Briefe „O“
Obentraut Maximilan, krajský představený v Praze, 1852, 1855, 1859, 4 dopisy 
Servilní poděkování za podobiznu, za příplatek, 1855 – za jmenování předsedou Servituten-Ablösungs- und Regulierungs- Landeskommission für Böhmen;
Praha 29. 8. 1859 – ukončeno vyvazení, záslužná věc Bacha z roku 1849, u níž byl, půjde do penze a posílá synovu práci Systematische Darstellung der österreichischen Schulgesetze.

Ott Carl Wenzel, šlechtic von Ottenkron, ředitel řady dobročinných ústavů v Praze, 1 dopis
Praha 13. 10. 1865, poděkování Svaté stolici za rytířský kříž řádu sv. Jiří.

Briefe „P“
Palacký František, historik, 1 kartonový lístek– pozvánka od Bacha na oběd na 3. 6. 1858, s Palackého přípiskem, že nemůže odsunout odjezd, plánovaný na 1.6.

Pelle, Praha 9. 3. 1851, nespokojenost nižších důstojníků v Praze (platy), hostinec u Fastrů, Havlíček.

Prasch Johann JUDr., advokát a c. k. notář v Rumburku, 1 dopis
Rumburk 15. 10. 1849, navržen apelačním prezidentem hrabětem Mitrowským koncem února na místo státního zástupce v Praze, ale byla k tomu nutná znalost češtiny, žádost o podobné místo v České Lípě, Mostě, Chebu či Liberci.

Preininger Franz, adjunkt městského hejtmanství v Praze, 1 dopis
25. 5. 1850, žádost ze sociálních důvodů o revokaci rozhodnutí z 16. 9. 1849 čj. 7077 o přípravě penzionování po 36 letech služby, mohl by úřadovat ještě 10 – 15 let.

Prucha Karl Dr., 1 dopis
Praha 14. 10. 1865 poděkování za udělení rytířského kříže řádu sv. Jiří Svaté stolice panu von Ottenkron.

Karton 9
Briefe „R“
Rauscher Joseph, kardinál, 1849 – 7 dopisů (osobní vztah, postavení katolíků), 1851 – obnova pastoračních konferencí, 1853 – 1854 potvrzování schůzek, 1856, 1859 – 1860, 1862, celkem 16 dopisů.
 
Rechten Adolf, von der, 1 dopis
Praha 25. 2.1850 – „starý maltézák“, oslovuje příteli a tyká mu, haní Union i Prager Zeitung, je proti rudým mladíkům.

Riedl Joh. Bapt., kupec, 1849 – 1850, 5 dopisů
Praha 19. 4. 1849, poznali se při nalodění do Anglie, doporučuje dr. Prasche za jeho rozhodnost proti revoluci a anarchii; 
Praha 12. 5. 1849, poděkování za Prasche, žádost, aby se jeho rodné město Kraslice s průmyslem stalo sídlem okresního soudu proti Nosticově přání umístit soud v Jindřichovicích. Totéž do Touškova v plzeňském kraji – chce jeho přítel Joh. Anton von Starck, poslanec říšského sněmu – je tam jazyková hranice a Němci by jiné sídlo v českém nebo smíšeném území odmítali. Jako člen poradní komise okresního kolegiálního soudu je pisatel přesvědčen, že národnosti je třeba od sebe oddělit, aby se zabránilo kolizím. Dík za stav obležení, vyšetřování a postih např. Slovanské lípy. Dopis ať zničí;
Praha 23. 10. 1849, přímluva za Allesch(e), syna úředníka v klatovském krajském úřadu;
Praha 9. 1. 1850, informace o přípravě a složení deputace městských radních k císaři za zrušení stavu obležení a svolání zemského sněmu, řádní občané s tím nesouhlasí.

Rohan Camille, princ, 1849, 1853, 2 dopisy
Praha 23. 4. 1849, přímluva za dr. Johanna Prasche.

Ruben Christian, ředitel Akademie výtvarných umění v Praze, 1 dopis,
Praha 5. 8. 1850, poděkování za vyznamenání.

Karton 10
Briefe „S“
Sacher…
Varšava 12. 5. 1849 – události v Uhrách, je dispozici knížeti místodržícímu, vztah k domácímu a ruskému armádnímu velení v Uhrách
Sacher-Massoch Leopold, policejní ředitel v Praze, 1850, 2 dopisy
Praha 23. 2. 1850 – nóta mimo úřední postup. Ač není ještě jmenován, uvědomuje si obří úkol a nedostatečné prostředky na zvládnutí pořádku po politické, náboženské i sociální stránce a bezpečnosti ve městě. Postup s místodržitelem i ministerstvem. Je potřeba reorganizace a píše mimo snahy místodržitele o totéž;
Praha 9. 6. 1850 – informace o politice v obecní radě Prahy – plán deputace do Vídně (Havlík, Brauner, Pinkas, Jaroš, Eiselt, Horeček, purkmistr) – urychlit obecní ústavu, poděkovat za zemské zřízení a za svolání zemského sněmu. Petice obcí v téže věci k pražskému magistrátu. Vaňkovi se moc nechtělo, ptal se na názor místodržitele. Ten mu doporučil nejezdit. Konzultoval i s policejním ředitelem – těžké postavení, proti veřejnému mínění, musí splnit rozhodnutí rady. Nakonec sistoval rozhodnutí, se kterým nesouhlasil. Nemohou vystupovat jako zástupci celé země.

Šafařík Pavel Josef, badatel slovanských dějin, 12. 8. 1850, bezobsažný zdvořilostní dopis.

Schrenk, krajský prezident v Českých Budějovicích, 27. 4. 1854 poděkování za řád.

Schuselka Franz, JUDr., publicista, poslanec, 4 dopisy, 1852 – 1857
29. 4. 1852 úmysl založit týdeník Neues Österreich nebo se vystěhovat;
23. 2. 1854, neschválen úmysl založit týdeník Neues Österreich, chce se vystěhovat;
Wien 15. 12. 1856 žádost o audienci;
16. 8. 1857 – vysvětlení zpoždění jeho díla Jahrbücher des Fortschrittes.

Schwarzenberg Felix, kníže, polní maršál, ministerský předseda, 1849 – 1851 a nedatované, 89 dopisů, krátké noticky a vzkazy k organizaci spolupráce.

Schwarzenberg Friedrich, kardinál, 1849, 2 dopisy
Wien 25. 2.1 849 nutnost projednat poměr mezi církví a občanskými věcmi;
Salzburg 21. 7. 1849 osobní personální přímluva. 

Schwarzenberg Johann Adolph, kníže, 1853, 2 dopisy 
Český Krumlov 28. 5. 1853 – žádost o audienci (jako prezident Vlastenecko-hospodářské společnosti) ke zřízení více zemědělských škol v Čechách a jejich státní podpoře. 

Schwarzenberg Karel, kníže, guvernér v Sedmihradsku, 1849 – 1857, 12 dopisů.
Schwarzenberg Mathilde, sestra ministerského předsedy, 1853 – 1859, 20 dopisů.

Sincerus, Brno, 18. 4. 1856, 1 pochlebně bláznivý dopis.

Somerau-Beeckh Maximilian Josef, kardinál, arcibiskup olomoucký, 6. 6. 1851, 1 dopis (nenalezen).

Stadion Franz hrabě, ministr, 1849 – 1851, 4 dopisy.

Strobach Anton, Dr., purkmistr v Praze, 14. 2. 1850, 1 dopis.

Karton 11 
Stadion Franz hrabě, 4 dopisy, 1 nenalezen
1849 – návrhy úředníků – jen průvodní noticka;
Květen 1849 – v 8 hodin večer přijdou „Böhmen“ kvůli zemskému zřízení, očekává ho v 7 hodin.
Wien 19. 11. 1851 – přímluva a doporučení pro bratry Kaufmannovy.

Steidl Franz von Tulechow, moravsko-slezský apelační rada a provizorní prezident tiskového soudu
Wien 8. 8. 1849 Promemoria ministrovi spravedlnosti – prosí vypracování: a) k jeho poznámkám z 29.8.1848 o prvních tištěných návrzích k organizaci soudnictví a k veřejnému líčení v trestních věcech porotními soudy, b) k jeho návrhu z 3.10. 1848 k zavedení samo- (okresních) a kolegiálních (zemských) soudů na Moravě a ve Slezsku, c) k jeho návrhu z 3.12.1848 k zavedení kolegiálních porad u okresních soudů v hlavním městě a v jiných větších městech, d) k poradám výboru k přetvoření soudů v hlavním městě Brno, které proběhly pod jeho předsednictvím, e)k jeho lokálním návrhům k organizaci soudnictví v brněnském kraji, podle něhož by mnohé obce byly pohnuty k bezplatnému umístěné soudů.

Stelzhammer
13. 7. 1849 - předání Promemorií guberniálního rady Paumanna;
21. 8. 1849 – jmenování apelačních radů v Čechách, doporučení zemského rady Lewinski(ho) do Vídně;
s. d. [1849] - císařské náklady na účet obce;
s. d. [1849] - provedení reorganizací po vzoru Haliče;
s. d. [1849, 1851, ?] - organizační noticky.

Stockstein Adalbert, bývalý úředník panství Viklantice (dříve čáslavský, nyní budějovický kraj)
7. 3. 1850 – urgence vyřízení prosby ze 4. 1. o uznání jeho zásluh po 22 letech služby.

Streit Ignaz
Znojmo, 30. 1. 1851, žádost o místo prezidenta zemského soudu v Olomouci;
Eperies [?] 29. 11.1857, před 9 lety byl jmenován komisařem pro soudní organizaci Moravy, chce místo prezidenta vrchního zemského soudu v Brně, aby se dostal z odlehlých Uher.

Briefe „T“
Thinfeld (?) Praha 11. 11. 1853 – poděkování za baronský titul.

Thun Franz hrabě, referent ministerstva kultu a vyučování
Praha 18. 4. 1850 – Bachova zakázka pro ředitele pražské Akademie Rubena – hotovo více děl od jeho žáků (Dvořáček – Karel IV, Žižka, Hus od Poppeho);
Praha 23. 4. 1850 – kvitance na Poppeho obraz Smrt Žižky a průvodní dopis ke koupi z 1. 6. 1850;
Praha 24. 9.1850 – poděkování za podporu;
Praha 5. 9. 1854 – prosba – zastavení provozu vápenky a cihelny z bezpečnostních důvodů pražským magistrátem;
Benátky 16. 12. 1858 – literát Griffini;
Praha 28. 11. 1864 – stipendia a ateliér pro umělce v Římě – Šimek.

Thun Leo, ministr - nedokončeno

Karton 12
W, Z, bezejmenní - nedokončeno

Další kartony pouze natypovány, nepročteny.
Kart. 13
Dalmácie, Deutschland
Druckschriften – nutno projít

Kart. 14
Galizien, Geldwesen
Gesellschaften (enschließlich Freimaurer) – nutno projít

Kart. 15
Hofwürden, Juden, Kaiserhaus, Kärnten, Krakau, Krieg 1809, 1854, 1859

Kart. 16
Kroatien, Kunstdekmäler, Küstenland, Literarisches

Kart. 17
Lombardo-Venetien

Kart. 18
Mähren – nutno projít
Militärgrenze, Militärwesen, Ministerien (Allg., d. Äussern, Inneren, für Landeskultur)
Münzwesen
Niederösterreich

Kart. 19 Personalien – jeho vlastní

Kart. 20 
Personalien – abecedně, nebohemikální
Polen
Politische Berichte – nutno projít
1849, Neumann 1849 – 1850, P. 1850 – 1853, 1851, 1852, 1854, nedatované

Kart. 21
Politische Betrachtungen – nutno projít
Politische Flüchtlinge
Politische Korespondenz – nutno projít
Politisch Verdächtige – nutno projít

Kart. 22 – 25 
Politische Berichte – měsíční červenec 1850 – květen 1852 – nutno projít

Kart. 26
Polizei Wochenbericht červen - listopad 1851 – nutno projít
Polizei: Gendarmerie, Postlogenddienst, Staatspolizei, Verwaltung

Kart. 27
Polizei Wochenbericht 30. listopad 1851 – 22. květen 1852 – nutno projít

Kart. 28
Pressewesen – allg., besonderes (einzelne Blätter) – nutno projít

Kart. 29 – 30
Rechtswesen – normálie a kanceláře členů rodiny

Kart. 31
Religionswesen – Allg., Deutsch-Katholiken, Evangelische Kirche

Kart. 32 
Religionswesen – Griech., Röhmisch-Katholiken (Kirchenstaat)

Kart. 33
Religionswesen - Röhmisch-Katholiken (Konkordat)
Revolution und Revolutionäre Bewegung
Rumänien, Ruthenen, Schlesien, Schweiz, Seewesen, Serben

Kart. 34
Siebebürgen

Kart. 35
Siebebürgen, Sizilien, Slavonien, Slovaken, Soziales, Steiermark, Theaterwesen, Tirol, Toskana, Triest

Kart. 36 - 38
Ungarn

Kart. 39
Unterrichtswesen
Vereine
Verfassung I – Einheit der Monarchie, Gedanken darüber, Frankreich, Gesetzblätter 1857, Landesverfassung, Projekte und Entwürfe

Kart. 40
Verfassung II – vom 4.3.1849

Kart. 41
Verkehrswesen
Verwaltung – Bezirksversammlungen, Gemeindewesen, Kreisausschüsse, Landesverwaltung, Nachrichtendienst, Statthaltereien
Wien

Kart. 42
Wirtschaftliches, Wissenschaften (Akademie), Zensur, Zollwesen

Justizministerium – typování z pomůcky pro slovník představitelů soudní správy v letech 1848 - 1918

Allgemeine Registratur 1848 - 1939

sg. II  genus: Gerichtsorganisation, Zentralbehörden, Strafanstalten, Advokaten und Notare,

Kartony 1875 - 2448
1.	Allgemein
2.	Beamten
3.	Landtafel und Grundbuchwesen
4.	Není
5.	–  22. Podle zemí
23.-26. Není
 27. Gerichtsärtze und Seelsorger
 28. Handels- und Gewerbegerichte
 29. Není
 30. Amtstage
 31. Není
 32. Berggerichte
 33.Scharfrichter
 34. - 39. Není
 40. Waisen- und Depositengelder
 41. – 49. Není
 50. Gerichtspersonalakten (Dienstrecht, Besoldung, Zulagen)
 51. Verrechnungs- und Kontrolldienst

                             sg. III Personalangelegenheiten der Gerichte – Oberlandesgerichte, Landes-, Kreis-, Bezirksgerichte allgemein und nach Ländern

III in genere
Vz. 1 Geschäftausweise, Vz. 2 Statistische Ausweise …nic moc

III. pers. 
Kartony 2449 - 3037
Vz. 1 Personalstandausweise
Vz. 2 Präsidenten, Vizepräsidenten
Vz. 3 Präsidien der Gerichtshöfe I. Instanz, Oberlandesgerichtsräte, Oberstaatsanwälte
Vz. 4 Rechnungspersonal
Vz. 5 Konzeptspersonal der Bezirks-Stuhlrichterämter
Vz. 6 Dienstposten der Gerichte I. Instanz /Konzeptdienst)
…nižší posty
Vz. 13 Landtafel- Grundbuchspersonal
Vz. 14 Personalkommissionen
Vyvazení, zkoušky, studium…., penze

Seznam knih:
Podle sg.
Sg. II, č. 185 Gerichtsorganisation Böhmen , Mähren, Galizien 1853 – 1884,
č. 186 Gerichtsorganisation Böhmen , Mähren, Galizien 1880 – 1895
č. 187 dtto Böhmen , Mähren, 1896 – 1918
další jsou věznice a trestnice, advokáti a notáři

Sg. III, č. 214 – 317 Personalindizes gemeinsam f. alle Kronländer A –Z,  1848 – 1859
č. 318 – 323 Personalindices Böhmen , Mähren A- Z, 1859 – 1871
č. 324 – 327 Personalindices Böhmen , Mähren A- Z, 1872 - 1879
č. 328 – 332 Personalindices Böhmen , Mähren A- Z, 1880 – 1895
č. 333 – 342 Personalindices Böhmen , Mähren A- Z, 1896 – 1918

č. 420 Böhmen – Landesgerichte und Kreisgerichte 1850 – 1874
č. 421 Mähren – Landesgerichte und Kreisgerichte 1849 – 1874
č. 422 Oberlandesgerichte – Brünn und Prag, Landesgerichte und Kreisgerichte Böhmen und Mähren  1872 – 1879, 1872 – 1886
č. 423 Oberlandesgerichte – Brünn und Prag, Landesgerichte und Kreisgerichte in genere u. personale 1880 – 1895
č. 424 Böhmen u. Mähren: Landesgerichte und Kreisgerichte A – Z, 1868 – 1918
č. 425 Böhmen – Bezirksgerichte A – M, 1868 – 1918
č. 426 Böhmen – Bezirksgerichte N – Z, 1868 - 1918
č. 427 Mähren – Bezirksgerichte A – Z, 1868 – 1918
č. 428  Oberlandesgericht Prag in genere 1896 – 1918
č. 429  Oberlandesgericht Prag in personale 1896 – 1918
č. 430  Oberlandesgericht Brünn und Prag in genere und in personale 1859 – 1871
č. 431  Oberlandesgericht Brünn und Prag in genere und in personale 1896 – 1918
č. 432   Personalindices des OLG – Sprengels Prag und Brünn, Auszüge A – Z, 1896 - 1918

Kartony dle sg. – viz výše
Sg. II 
Kart. 1875 – všeobecná organizace
Kart. 1877 –  II genus 2 Böhmen – disponibilní úředníci k reorganizaci
Kart. 1878 – 1883 –  II genus 3 Böhmen – regulace desk zemských a pozemkových knih 1850 – 1917

Kart. 1983 –  II genus 8 Gerichtsorganisation in Böhmen 1849 – 1886, Post 1 – 100
Kart. 1984 –  II genus 8 Gerichtsorganisation in Böhmen 1849 – 1886, Post 101 – 608
Kart. 1985 –  II genus 8 Gerichtsorganisation in Böhmen 1887, Post 1 – 12, Gerichte A – K
Kart. 1986 –  II genus 8 Gerichtsorganisation in Böhmen 1887, Gerichte L– Z
Kart. 2042 –  II genus 28 Organisation der Handels- und Gewerbegerichte Böhmen
Kart. 2043 –  II genus 28 Organisation der Handels- und Gewerbegerichte Mähren (mimo jiné země)
Kart. 2053 –  II genus 50 Gerichtsorganisation in allen Kronländern  (Gerichtspersonale), 1860 - 1871
Kart. 2054 –  II genus 50 Gerichtsorganisation in allen Kronländern  (Gerichtspersonale), 1872 - 1873
Kart. 2055 –  II genus 50 Gerichtsorganisation in allen Kronländern  (Gerichtspersonale), 1874 – 1894, Post. 1 – 75
Kart. 2056 –  II genus 50 Gerichtsorganisation in allen Kronländern  (Gerichtspersonale), 1880 – 1894, Post. 77 - 133
Kart. 2057 –  II genus 50 Gerichtsorganisation in allen Kronländern  (Gerichtspersonale), 1895 – 1905, Post. 1 – 58
Kart. 2058 –  II genus 50 Gerichtsorganisation in allen Kronländern  (Gerichtspersonale), 1895 – 1905, Post. 59 - 65
Kart. 2059 –  II genus 50 Gerichtsorganisation in allen Kronländern  (Gerichtspersonale), 1895 – 1905, Post. 66 – 99, excl. 75
Kart. 2060 –  II genus 50 Gerichtsorganisation in allen Kronländern  (Gerichtspersonale), 1895 – 1905, Post. 75
Kart. 2061 – 2064 –  II genus 50 Gerichtsorganisation in allen Kronländern  (Gerichtspersonale), 1895 – 1905, Post. 100 – 357
Kart. 2065 – 2066 –  II genus 50 I Gerichtsorganisation in allen Kronländern  (Gerichtspersonale), 1895 – 1905, Post. 80 – 112, 122 – 186
Další kartony – všechny země, rok 1918 je v kartonu 2083

Sg. II Zentralbehörden…
Kart. 2157 – 2162 sg. II 18 Böhmen 1848 - 1887
Kart. 2190 – 2203 sg. II 18 Mähren 1850 - 1918

Sg. III Personalangelegenheiten
Kart. 2449 – 2451 – sg. III Prag OLG in genere 1859 – 1879
Kart. 2452 – 2472 – sg. III Prag OLG personale  1854 – 1918
Kart. 2644 – 2656 – sg. III Brünn OLG in genere 1865 – 1919
Kart. 2657 – 2689 – sg. III Brünn OLG personale  1858 – 1918 
Kart. 2690 – sg. III Kreisgerichte, Iglau – Neutischein
Kart. 2691 – sg. III Kreisgerichte, Olmütz
Kart. 2692 – sg. III Kreisgerichte, Teschen
Kart. 2693 - sg. III Kreisgerichte, Ungarisch-Hradisch – Znaim
Kart. 2694 – sg. III Landgericht Troppau
Kart. 2695 – 2704 – sg. III Bezirksgerichte dle míst, A - Z

Justizministerium - Präsidium  - pro 3. díl edice k česko-německým vyrovnávacím jednáním
1849 – 1938
127 knih
Indices 1849 – 1938 Band 26 – 59
Geschäftsverteilung Band 116

228 kartonů
Presidialangelegenheiten karton 1 – 124, 1849 – 1939, jinak nic vhodného
Rok 1910 – karton 64 – 65
Rok 1911 – karton 65 – 66
Rok 1912 – karton 67 – 68
Rok 1913 – karton 69 – 70
Rok 1914 – karton 70 – 72
Rok 1915 – karton 73
Rok 1916 – karton 74 atd.

Justizministerium Praes. – 1912, čj. 351 – 659, kart. 68
Personálie – konkursy na uvolněná místa na ministerstvu spravedlnosti a u soudů v Předlitavsku, udělování řádů.
Normálie – opatření pro případ války. Mimořádná opatření pro případ války – zákaz vývozu a průvozu, konkrétně koní přes srbskou a černohorskou hranici, příprava císařských nařízení pro případ války – práva občanů, tisk.
Snaha (marná) ministerstva války ovlivnit prodej fideikomisních panství na italské hranici v Korutanech.
Oprava budovy ministerstva.
Informace z ministerstva vnitra o polském hnutí nezávislosti v Haliči.
Umístění 200 trestanců z trestnic ve Wisnicz a Stanislau do Muerau – moravsko-slezské vrchní státní zastupitelství v Brně 10. 12. 1912 (599 – Pr./1912), totéž v Čechách  vrchní státní zastupitelství v Praze 9.12. 1912(594 – Pr./1912), obecněji – umístění trestanců z Haliče pro případ války.
De/Šifrované telegramy z vrchního státního zastupitelství v Záhřebu – držet se zpátky ve změněné politické situaci – 28. 12. 1912 (570 – Pr./1912).
Postup proti antimilitarismu, konkrétně soc.dem.
Potvrzení dodávky šifrovacího klíče.
Tiskový dozor – přísně tajné.
Jmenování Zdenko Stiasného sekčním radou – byl v oddělení správních a personálních záležitostí pražského vrchního zemského soudu – návrh Vídeň 19. 11. 1912 (546, 554 – Pr./1912), 23. 11. Nejvyšší rozhodnutí

Národnostní vyrovnání v Českých Budějovicích – referátník prezidia ministerstva spravedlnosti
Č. 530, 650 – Pr./1912, 7. 11. (prez. 8. 11.), 21. 11. (prez. 23. 11.) 1912
Čj. Ministerstva vnitra 8504, 13 103/1912
Předchozí spisy 72/1912, následující spisy 3077, 3078/1913 allg.
Čistopis: Richter
Srovnal: Maduder/Machudek (?)
Vypraveno: 16.1. 1912
Před schválením: 1) sekční šéf Dr. Schober
2) sekční šéf Dr. Ritter von Schauer
První měl opravy na 10. a 11. str., druhý přiložil vyjádření
Ministr vnitra sdělil ministerstvu spravedlnosti dopisem ze 7.11. 1912 (Wien č. 8504/MI), že jednání stran v Českých Budějovicích o národnostním vyrovnání dospěla k téměř úplné dohodě, což je patrné z přiložených dopisů purkmistra Josefa Taschek(a) a poslance zemského sněmu Dr. Zátky. Je přiložen tedy i opis propozic o žádoucích změnách a doplňcích návrhu zákony kdysi navrženého podílejícími se ministerstvy. MV se tím bude zabývat a potřebuje názor ministerstva spravedlnosti a to rychle.
Kancelářská poznámka: vlevo nahoře Budweis: nationaler Ausgleich z. Zl. 72/JM vom 18. Februar 1912
3 Beilagen
Další dodatek z 21. 12. 1912, čj. 13 103/MI – posílá opis dopisu purkmistra Tascheka včetně návrhů změn v novele o úpravě školních poměrů v Budějovicích – k vyjádření.
Dosud vše strojopis
Referátník (strojopis):
Ich habe zunächst die aus der Beilage der ersteren Zuschrift ersichtlichen Änderungen und Zusätze in die von der Regierung ausgearbeiteten und den beiden Parteien mitgeteilten Gesetzenentwürfe, u. zw.:
I.	womit die Gemeindeordnung und die Gemeindewahlordnung für das Königreich Böhmen hinsichtlich der Ortsgemeinde Budweis abgeändert und ergänzt Arden,
II.	womit besondere Bestimmungen hisichtlich der Bezirksvertretung in Budweis erlassen werden,
III.	womit besondere Bestimmungen über die Schulaufsicht dann zur Regelung der Errichtung, der Erhaltung und des Besuches der Volksschulen hinsichtlich der Schulgemeinde Budweis erlassen werden,
zu den einzelnen Paragraphen vollständig und wörtlich nach der fortlaufenden Zahl (rot unterstrichen) eingetragen, u. zw. 46 Anträge zum Gesetzentwurfe I,  7 Anträge zum Gesetzentwurfe II und 11 Anträge zum Gesetzentwurfe III.

     Desgleichen habe ich die in der letzten Zuschrift vom 21. Dezember 1912 mitgeteilten Änderungen zum Gesetzentwurfe III in demselben mit roter Tinte ersichtlich gemacht.
     Aus den mitgeteilten Briefen der beiden Parteienvertreter wäre folgendes hervorzuheben:
1)	Im Interesse der Klarheit des Verfahrens und der Richtigheit des Katasters erachten es, beide Teile für unerläßlich, daß die Grundlage der von der Katasterkommision anzulegenden nationalen Kataster das von den Angehörigen des deutschen und böhmischen Volksstammes (mit einziger Ausnahme der aktiv dienenden Militärpersonen) abzugebende nationale  Bekentnis bilde (ad I, 5).
2)	Die Kataster sind nicht als Evidenz der gesamten Bevölkerung der Stadt Budweis, sondern nur als Verzeichnis der vom Standpunkte der Entwürfe in Betracht kommenden Personen (Steuerträger, sonstige Wähler und schulpflichtige Kinder) gedacht (ad I, 2). Das Richtigstellungsverfahren soll sich nicht auf die Eintragung der bei der Anlegung der Kataster nicht berücksichtigten Personen erstrecken, um die Umgehung des Gesetzes, welche durch Außerachtlassung des ordnungsmäßigen Verfahrens ermöglicht Worde, zu verhindern (ad I, 14).
     Maßgebend für die Eintragung soll nur die mündliche, in Gegenwart des Vertreters der Behörde abgegebene Erklärung sein, weil eine schriftliche Äußerung keine Gewähr für die Ernst und die Freiheit des Bekentnisses bietet.
3)	Die Anlegung der Kataster wird für Budweis eine weitaus größere Bedeutung haben, als eine einzelne Wahl. Es wird demnach das betreffende Verfahren voraussichtlich eine noch heftigere Agitaton der beiden nationalen Parteien auslösen, als sich bei Wahlen zu äußern pflegt.
     Deshalb wäre ein strafrechtlicher Schutz  in dem Umfange, wie ihn das Gesetz vom 26. Jänner 1907, Nr. 18 RGBl. Bietet, sehr notwendig. Falls sich ein Landesgesetz hiezu nicht als geeignetes Mittel erweist, so soll die Erlassung eines Reichsgesetzes in Erwägung gezogen werden.
     Bis dahin sollte die unbefugte Beeinflußung der Abgabe des Bekentnisses mindestens nach Analogie des § 30 der Vorschrift über die Vornahme  der Volkszahlung (Gesetz vom 29. März 1869, RGBl. Nr. 67) der Ahndung durch die politische Behörde unterzogen werden (ad I, 22).
     Gegenüber den vom Ministerium des Innern im Schreiben vom 28. März 1912 (JMZ. 72/12 Präs) gegebenen Anregungen Word auf Grund der einverständlichen Beschlüsse beder Partein mitgeteilt:
1)	Beide Parteien anerkennen die Notwendigkeit, Ausnahmen von dem Grundsatze, daß das nationale Bekenntniss für die Einreihung in die Kataster maßgebend sei, für jene Fälle zu statutieren, in welchen die Wirkung des Bekenntnisses über die Rechtssphäre der Fatenten hinausreicht und in eine fremde Rechtssphäre störend eingreift.
(Dazu die Anträge I, Z. 15 und 29, adls §§ 5a und 12 a)
2)	Betreffend die Benennung der zu schaffenden Organisationen schlagen beide Parteien vor, den Ausdruck „Kurie“ (nach Analogie des mährischen Paktes) zur Bezeichnung der von jeder nationalen Katastergruppe gewählten Gemaeindeausschußmitglieder beizubehalten und für die Gesamtheit der Katasterangehörigen den Ausdruck „Kataster“ zu mhlen.
     Sollte sich hieraus die Notwendigkeit ergeben, dem Verzeichnisse der Katasterangehörigen einen anderen Namen zu geben, so könnte dasselbe als „Katasterliste“, „nationale Matrik“ oder als „nationales Grundbuch“ bezeichnet werden.
3)	Von beiden Parteien wurde betont, daß die genaue Evidenzhaltung der Kataster nur dann möglich sein wird, wenn für Budweis eine Meldevorschrift erlassen wird.
4)	Wird für sämtliche die Kataster und die Schüleraufnahme betreffenden Eingaben, Auszüge und Protokolle die Einräumung der Stempelfreiheit erbeten.
5)	Bürgemeister Taschek gibt in seinem Schreiben namens der Vertrauensmänner der deutschen Parteien dem Wunsche Ausdruck, daß in geeigneter Weise für eine Vertretung des deutschen Katasters in Budweis im Reichsrate durch Angliederung an einen deutschen, eventuell an den benachbarten Reichsrats- Stadt- Wahlbezirk Krumau, weiter für die Vertretung  desselben Katasters im böhmischen Landtage durch Schaffung eines zweiten Mandates für die Stadt Budweis Vorsorge getroffen und durch Änderung der Wahlordnung für die Handelskammer das Proportionalwahlrecht zu Gunsten der deutschen Minorität ins Auge gefaßt und baldigst verwirklicht wird. 
     Dr. Zátka hat dem gegenüber erklärt, daß er gegen den Wunsch bezüglich des Anschlusses des deutschen Katasters an den Reichsratswahlbezirk Krumau, bezüglich der Zuweisung eines von den beiden in der Regierungsvorlage der neuen Landtagswahlordnung für Budweis bestimmten Mandate an den deutschen Kataster und der Vertretung in der Handelskammer (auf Grund der territorialen Abgrenzung und der Verteilung der Mandate nach Verhältnis der Wählerzhl) nichts einzuwenden hat.
     Schließlich erklärt Bürgermeister Taschek, daß, falls sich infolge der zu verschiedenen Zeiten vorgenommenen Formulierung einzelner Paragraphen die Notwendigkeit ergeben sollte, stilistische Änderungen vorzunehmen oder Inkongruenzen zu beseitigen, er es dem Ermessen Minister des Innern anheim stelle, diese Änderungen vorzunehmen, dagegen die Bitte stelle, tiefergehende Neuerungen in dem Entwurfe oder in den gemeinschaftlich vereinbarten Zusätzen vorerst einer mündlichen Erörterung unterziehen zu wollen. 
          Im folgenden sollen nun die gestellten Anträge im einzelnen besprochen werden:
I.	Zum Gesetze, womit die Gemeindeordnung und die Gemeidewahlordnung für das Königreich Böhmen hinsichtlich der Ortsgemeinde Budweis abgeändert und ergänzt werden. 
Antrag 1 
geht dahin, zum Titel des Gesetzes den Zusatz  „zum Schutze de beiden Nationalitäten“ beizubehalten. Im ursprünglichen Entwurfe hieß es im Eingange „Gesetz zum Schutze der beiden Nationalitäten“.
     Dieser Entwurf ist jetzt in 3 Gesetzentwürfe zerfallen und es müßte daher dieser Beisatz bei jedem dieser 3 Gesetzentwürfe gemacht werden.
     Ich halte dafür, daß der Beisatz nicht notwendig ist, weil ja, wenn es auch nicht ausdrücklich gesagt wird, der Zweck des Gesetzes, nämlich beiden Nationalitäten Schutz zu gewähren, deutlich ersichtlich u. notorisch ist. 

Antrag 2 
     Nach diesem Antrage ist im § 1 nach den Eingangsworten „in der Ortsgemeinde Budweis sind“ einzuschalten:
„Zum Zwecke der Verfassung der Wahlerlisten, zum Vollzuge von Wahlen in öffentliche Vertretungskörper, Verfassung der jährlichen Schulbeschreibung der deutschen und böhmischen Schulgemeinde und Einteilung der Steuerträger behufs der Vorschreibung der Katasterumlagen“
Nationale Kataster … anzulegen und in Evidenz zu führen.
     Ich würde dafür halten, daß es überflüssig ist, diese Einschaltung zu machen, weil die Bestimmung der nationalen Kataster ohnedies aus den gesetzlichen Anordnungen deutlich hervorgeht. Beide Parteien wollen durch diese Einschaltung das zum Ausdrucke bringen, was früher aus den mitgeteilten Briefen sub b) hervorgehoben wurde, nämlich daß die Kataster nicht als Evidenz der gesammten Bevölkerung der Stadt Budweis, sondern nur als ein Verzeichnis der vom Standpunkte der Entwürfe in Betracht kommenden Personen gedacht sind.
     Ich glaube, wie gesagt, daß diese Einschaltung entbehrlich ist.

Antrag 3 
   Nach diesem Antrage soll die Aufzählung derjenigen, welche in die Kataster einzutragen sind, in folgender Formulierung erfolgen:
„1. Personen, die in der Gemeinde ihren Wohnsitz haben, ferner unter der Voraussetzung, daß ihre Eintragung nicht schon gemäß Z. 1 erfolgte.
2. alle Träger einer landesfürstlichen Steuer in der Gemeinde und
3. die bereits vor Eintritt der Wirksamkeit deises Gesetzes ernannten Ehrenbürger und Bürger.“
     Diese Formulierung deckt sich inhaltlich vollständig mit der Formulierung des von der Regierung verfaßten Gesetzentwurfes bis auf den einen Punkt, daß in der bisherigen Formulierung nur von direkten landesfürstlichen Steuer und in der neuen Formulierung von der landesfürstlichen Steuer überhaupt gesprochen wird, indem unter II anstatt:
„alle sonstigen physischen und juristischen Personen, denen in der Gemeinde eine direkte landesfürstlichen Steuer vorgeschrieben ist“ gesagt wird:
„alle Träger einer landesfürstlichen Steuer in der Gemeinde“.
     Gegen diese Änderung ist wohl nichž einzuwendem.

Antrag 4 
Beihaltet lediglich im Absatze 2 des § 2 Antrag 3 die Ersetzung der Worte „der amtlichen Landeszeitung“ durch die Worte „den amtlichen Landeszeitungen“.

Antrag 5 
Dieser Antrag zu § 2  Absatz § sprint ausdrücklich aus, daß die Aufnahme der physischen Personen auf Grund von nationalen Einbekentnissen, die der übrigen auf Grund von Anmeldungen zu erfolgen hat. Die Parteivertreter überlassen es der Regierung, die durch diesen Grundsatz bedingten Änderungen an den betreffenden Stellen durchzuführen. 
     In Verbindung mit den Erklärungen in den Briefen (oben unter A1 und 3) muß angenommen werden, daß bei der Aufnahme (§ 2) das nationale Einbekentnis durch Ausfüllung des Meldebogens zu Erfolgen hat und daß nur in Reklamationsverfahren (§ 14) die mündlich vor der Behörde abzugebende Erklärung der Volkszugehörigkeit gefordert wird.¨Ebenso muß wohl angenommen werden, daß bei den nach § 4 von Amts wegen erfolgenden Eintragungen, d. i. jener physischen Person, bezüglich deren innerhalb der festgesetzten Frist eine bestimmte Anmeldung nicht erstattet wird und welche nach dem Ergebnisse der von der Katasterkommision erforderlichenfalls über die Nationalität der Person zu pflegenden Ehebungen vorzunehmen sind, keine mündliche Erklärung gefordert werden kann, sondern daß diese Eintragungen ohne Ladung der betreffenden Person ur auf Grund des Beschlusses der Katasterkommission zu erfolgen haben.

Anträge 6 und 7 
      Nach diesen Anträgen hätte der 4. Absatz des § 2  zu lauten:
„Die Ausfüllung und Angabe der Meldebogen an den Gemeindevorsteher innerhalb der angeordneten Frist obliegt“
1.
…..následuje vložka 3 – 7 ke spisu s návrhy po č. 46. 
Vložka 8 a 9 obsahuje koncept nóty na MV s četnými škrty a vpiskami. Obsahově obdobné předchozímu. Datum 14. 1. 1912.
Vložka 10 a 11 – rozbor dep. 14 k návrhu z července 1911 (Präs. 331/11) k § 6 – rekapitulace stanoviska min. sprav. z 16. 9. 1911 Präs. 331/11 a ministerské porady 31.1. 1911 a 1.2. 1912 – ta potvrdila škrt paragrafu. Neví, zda dal místodržitel na vědomí stranám.
Vložky 12 a 13 – perem, kurentem – vsuvky a poznámky k vložce 9, s. 1 z 10.1. 1912 podepsán Hauer /?/ a souhlas s tím revidujícího úředníka.

Referátník Prezidia ministerstva spravedlnosti čj. 509 Pr., 25. 10. 1912, prezentováno 26. 10. 1912 (čj. 10 613 M.d.I.) psaný perem, kurentem.
Červenou tužkou vpravo nahoře Heute, pod tím modrou tužkou Streng vertraulich.
Čistopis: Richter
Srovnal Dr. Machm (?)
Vypraveno: 30. 10. 1912
Ve věci přísně důvěrné nóty ministerstva vnitra k českoněmeckým vyrovnávacím jednáním.
Požadavek zástupců stran na stanovisko vlády k:
1)	Reservátním právům
2)	Jazykové kvalifikaci úředníků
3)	Užívání jazyků u pražských úřadů
4)	Užívání jazyků na poště.
V příloze je seznam pražských úřadů od českého místodržitele.

Dopis ministra vnitra z 25. 10. 1912 čj. 10 613/MI, přísně důvěrný – strojem, červeně zatrženo kromě podtržení strojem – vpravo nahoře. 
Nemáme jinde u nás, jinak okopírovat tento dopis. Fol. 2 – 3.
K prvnímu bodu posla MV tabulkový přehled „Bestimmungen der verschiedenen Projekte zur Regelung des Sprachengebrauches bei den landesfürstlichen Behörden in Böhmen über die Wahrung der deutschen Sprache n einzelnen Zweigen der Verwaltung“.
K druhému bodu přikládá formulace vznesené v průběhu jednání k jazykovým schopnostem úředníků a sluhů, formulace přizpůsobené návrhu zákona. Přikládá též vládní prohlášení ve věci úředníků, odsouhlasené v červenci s českým místodržitelem pro případ že by se strany shodly na bodech návrhu o jazykové kvalifikaci a na postupu v praxi, odpovídajícím obsahu vládního prohlášení.
K třetímu bodu posílá výtah z místodržitelského shrnutí „Bisheriges Ergebnis der Expertise, betreffend den Sprachengebrauch bei den landesfürstlichen Behorden im Konigreiche Bohmen“.  Ve všech dosavadních projektech je sporné normování jednojazyčnosti Prahy, přes přání německých stran obava z invaze českých minorit do německých okresů, vznesen požadavek smíšené jazykovosti.
Dále formulace z expertízy  – příloha V. a VI. – návrh vládního prohlášení pro místodržitele z průběhu jednání – k Praze nepoužil PM, jen poznámku na zasedání 24. 7. – nedal stanovisko.
Seznam pražských úřadů od PM.
K poště – obrací se na ministra obchodu.
Chce před projednáváním v ministerské radě – prověřit a posoudit a pomůcky poslat dalším resortům k tajné informaci – jednání na MV ve čtvrtek 31. 10. 1912 v 15 hod.
MS 30. 10. napsalo, že 31. 10. přijde sekční šéf Dr. Franz rytíř von Homma  – v referátníku, tamtéž.
Pak v referátníku úřední připomínka o průběhu jednání 31. 10. – strojem, přísně důvěrné, končí, že jde jen o zprávu a lze uložit – předepsán listopad 1912, ale nedoplněn den. Fol. 20 – 26.
Rozbor (psací stroj) k jazyku státních zastupitelství a trestnic v Čechách – vnitřní řeč vždy němčina, VZSoud – nahoru a jiné země – němčina, …

Úřední připomínka z 20. 7. 1912 – jednání 15. 7. odpoledne o jazyku u zeměpanských úřadů v PMV – měl dělat v MSpr. Sekční šéf Homma a Schauer, ministr Heinold si zavolal Schauera. Následuje popis přijetí a stavu jednání – o angažmá barona Eichhoffa v Praze.
Fol. 30 – 44.
Dále fol. 48 Ausserung des Sektionschefs Dr. Homma über die Formulierungen v. 14. Juli 1912 (ohne Kenntnis der Information des HM.R. Eichhoff u. seines Entwurfes) – pak jen k tisku návrhu zákona vpisky těsnopisem, fol. 50 – 58, strojem Bemerkungen der Abteilung IV zu dem bisherigen Ergebnisse der Expertise betreffend den Sprachengebrauch bei den landesfürstlichen Behörden im Königreich Böhmen.

Dopis ministra vnitra z 8. 11. 1912 čj. 11 119/MI – stanovisko ministerské rady k otázkám česko-něm. vyrovnání. Fol. 69 – 77.

Fol. 83 - koncept dopisu ministra spravedlnosti ministerskému předsedovi Stürgkhovi ze 7. 11. 1912 – k vlastnoručnímu otevření, rukopis perem, vypraveno 8.11.1912.

Referátník prezidia M.Spr. čj. 451/1912, důvěrný – razítkem červeně, čj. 9302/MI, 21. 9., prezentováno týž den, vypraveno 23. 9., čistopis Richter, srovnal Uhl (?) před závěrečnou redakcí novely českého zemského zřízení MV žádá vyjádření MSpr. = nahlédací akt asi jinde, zde důkladný rozbor, podepsán 22. 9. Nemá foliování.

Ref. čj. 450/1912 – 9275/MI – zpráva českého místodržitele o reakci českého tisku na Hochenburgerův výnos 17. 8., 18. 9., prezentováno 20. 9. 1912, podpis 21. 9., vypraveno 22. – že viděli a dávají dál na PMR, jinak vnitřní reakce ano. Nemá foliování.

Čj. 381/1912, prez. 31. 7. 1912 Gesammelte Amtsberichte (I – V) samt Beilagen über den Gang der Verhandlungen in Prag betreffend den Sprachengebrauch bei den staatlichen Behörden in Prag. Předloženy ministrovi 10. 8., Homma. Úřední připomínky k hlášením barona Eichhoffa z jednání 18, 19, 24. 7. 1912. Nefoliováno.

Obdobné čj. 368/1912 – 7472/MI z 20. 7., prezent. 24. 7.
Dtto 366/1912 – priora Přes. 451/1911 – závěrečná redakce z 19. 7. 1912;

364/1912 – pres. 23. 7. – vládní prohlášení k obsazování služebních postů s ohledem na úpravu jazyků u státních úřadů fol. 1 – 12.