Cestovní zpráva

Místo: Vídeň, Rakousko

Termín:  23.3 – 1.4. 2009

Účel cesty:

Výzkumný pobyt ve Vídni za účelem zjištění a pořízení kopií dostupné literatury k otázce teorie archivního hodnocení (teorie výběru archiválií)

Účastník cesty:

Mgr. Mikuláš Čtvrtník, 5. oddělení

Zprávu podává: 

Mikuláš Čtvrtník

Datum vyhotovení: 7. dubna 2009

Část všeobecná:

Cesta byla zahájena 23. března 2009. Ubytování bylo zajištěno v ubytovacím zařízení Stephanushaus, Ungargasse 38, 1030 Wien. Odjezd z Vídně se uskutečnil 1. dubna vlakem v 15.58.

Část odborná:

Cesta byla podniknuta za účelem prozkoumání dostupné literatury k problematice teorie archivního hodnocení (teorie výběru archiválií) v knihovnách ve Vídni, která není dostupná v českých knihovnách. Cesta byla uskutečněna v rámci specifického záměru na Filozofické fakultě UK č. 224105 (jelikož uspěl současně podaný grantový projekt u GAUKu, bude specifický záměr FF UK převeden na projekt GAUK č. 20209). Veškeré cestovní náklady byly hrazeny z prostředků specifického záměru FF UK.
    Klíčovou otázkou výzkumné cesty byla jednak otázka teorie archivního hodnocení, jednak možnost sledování možností propojení archivní teorie a teorie (teorií) historické vědy, především právě co se týče procesu hodnocení v jejich rámci. Je možné vzájemné obohacování archivní teorie a teorie historické vědy v této oblasti?

Byl proveden průzkum několika vybraných knihoven, které se na základě předchozí rešerše ukázaly obsahovat literaturu týkající se teorie archivního hodnocení, zatím v knihovnách v České republice nedostupnou

1) Universitätsbibliothek Wien: 
V rámci Universitätsbibliothek Wien lze shledat literaturu týkající se teorie archivního hodnocení především v Hauptbibliothek (Dr. Karl-Lueger-Ring 1, 1010 Wien) a v některých jednotlivých Fachbereichsbibliotheken. Především jsou to Fachbereichsbibliothek Geschichtswissenschaften (Dr. Karl-Lueger-Ring 1, 1010 Wien), Fachbereichsbibliothek Zeitgeschichte (Hanuschgasse 3, 1010 Wien) a knihovna u Institut für Österreichische Geschichtsforschung (Dr. Karl-Lueger-Ring 1, 1010 Wien).
    Jako nanejvýš užitečné se opět ukázalo, jak důležité je, když co největší počet svazků je zpřístupněn ve volném výběru a když je zároveň tematicky uspořádán. Význam spočívá jak ve studentském tak také v badatelském efektivnějším využití přístupné literatury. Jde o stav, který je v českých knihovnách bohužel spíše výjimečný (z pražských knihoven se to podařilo například v Knihovně společenských věd T. G. Masaryka v Jinonicích či v Knihovně Evangelické teologické fakulty UK v Praze). Obvykle je takto zpřístupněna nanejvýše jen malá příruční knihovna. Naopak mnohým oborovým knihovnám v rámci vídeňské univerzity se podařilo zpřístupnit většinu svých svazků tematicky (systematicky) uspořádaných ve volném výběru. To je také případ Fachbereichsbibliothek Geschichtswissenschaften a Fachbereichsbibliothek Zeitgeschichte. Bohužel Institut für Österreichische Geschichtsforschung, ač má množství svazků tematicky uspořádáných ve svých místnostech na dr. Karl-Lueger-Ring, nedovoluje návštěvníkovi volný přístup k nim, což potenciál této knihovny značně umenšuje.
    Jako příklad literatury k teorii archivního hodnocení, která je přístupná v univerzitní knihovně ve Vídni, uveďme mezi jinými některé publikace německého (nejen) archivního teoretika Roberta Kretzschmara či kanadského teoretika Hugh A. Taylora, jehož publikace jsou v České republice prakticky nedostupné.

2) Nationalbibliothek Wien:
V Nationalbibliothek jsem objevil několik svazků k teorii archivního hodnocení, na které jsem v českých knihovnách nenarazil. Mezi jinými jsou to např. Essays in memory of Sir Hilary Jenkinson (ed. by Albert E. J. Hollaender, London 1962), Taylorova Archival Services and the concept of the user či publikace vydané Barbarou Craig.

3) Österreichisches Staatsarchiv:
V Österreichisches Staatsarchiv se teorii archivního hodnocení věnují především některé svazky z řady Veröffentlichungen der Archivschule Marburg. U nás zatím nedostupné Unger, Stefanie (Hrsg.): Archivarbeit zwischen Theorie und Praxis, Marburg 2004, Veröffentlichungen der Archivschule Marburg Nr. 41; Hirsch, Volker (Hrsg.): Archivarbeit – die Kunst des Machbaren, Veröffentlichungen der Archivschule Marburg Nr. 47. Snad nejdůležitější pro teorii archivního hodnocení je však svazek Bischoff, Frank M. (Hrsg.): Neue Perspektiven archivischer Bewertung, Veröffentlichungen der Archivschule Marburg Nr. 42, který je ovšem v knihovně NA ČR přítomen.
    Nakonec je třeba upozornit na sborník příspěvků k otázce archivního hodnocení, sebraných Robertem Kretzschmarem s názvem Methoden und Ergebnisse archivübergreifender Bewertung (Verband deutscher Archivarinnen und Archivare e. V. in Zusammenarbeit mit dem Hauptstaatsarchiv Stuttgart, hrsg. v. Robert Kretzschmar, Selbstverlag 2002).
 
Je na místě upozornit, že publikace k archivní teorii, specielně také k otázce archivního hodnocení, které lze v roztroušené podobě vyhledat ve vídeňských knihovnách, jsou soustředěné například v knihovně Archivní školy v Marburgu (Bibliothek der Archivschule Marburg). Tato slouží zároveň jako Spezialbibliothek für Archivwissenschaft v Německu. Pro české archiváře či badatele je však Vídeň stále dosažitelnější (do Vídně se lze v rozumné cenové relaci dopravit dvakrát rychleji než do Marburgu, vyjma některých levných letů z Prahy do Marburgu ve velmi brzkých ranních hodinách). Z tohoto hlediska může, byť roztroušená, literatura k teorii archivního hodnocení (výběru) ve Vídni sloužit jako velku dobrá alternativa.
    Dalším plus vídeňských knihoven je velké množství literatury k příbuzným oborům (teorie a metodologie historické vědy), která v Marburgu v takovém rozsahu dostupná není. Jinou alternativou k vídeňským knihovnám je tak samozřejmě Německá Národní knihovna (Deutsche Nationalbibliothek), ať už v pobočce v Lipsku nebo ve Frankfurtu a. M.